Muszáj megfelelni a brüsszeli ajánlásoknak, ezért nyitja ki az ajtót a kormány
Elfogadta csütörtökön az Európai Bizottság Magyarország módosított és a REPowerEU fejezettel kiegészített helyreállítási programját, amely összesen 10,4 milliárd euró felhasználási céljait rögzíti, és amelyből közel 1 milliárd euró előleg kifizetése megindulhat majd a következő hónapokban. A program számos jól átgondolt, egymásra épülő reformot és beruházást takar, amelyekkel a következő hetekben részletesen foglalkozunk. Az már elsőre tisztán látszik, hogy nagyon erős a zöld fókusz, hiszen a teljes forráskeret 67%-a a zöld átmenetet segíti, miközben az uniós minimum elvárás „csak” 37%.
A most indult nemzeti konzultáció tükrében furcsának tűnhet a lakossági rezsicsökkentés átalakítását célzó kormányzati vállalás, de mégsem számít derült égből villámcsapásnak. Amint azt a Portfolio júliusban elsőként megírta: már akkor felbukkant egy társadalmi egyeztetésre szánt kormányzati anyagban, mint tervezett reform, igaz abban még 2025 júniusi vállalási határidő szerepelt, most viszont a jogszabály(ok) elfogadásának vállalt határideje 2025 végére módosult.
Azért érthető, hogy bevállalta a kormány a rezsicsökkentési rendszer átalakítását Brüsszel felé, mert az Európai Bizottság csak abban az esetben fogadja el bármely tagállam frissített helyreállítási tervét, ha az kellően teljesíti az egyes országoknak megfogalmazott ún. országspecifikus ajánlásokat.
A Bizottság által javasolt, a tagállamokat tömörítő Tanács által júniusban elfogadott, Magyarországnak szóló ajánlások között pedig több olyan mondat is szerepelt, amely a rezsicsökkentési rendszer átalakítását szorgalmazta amiatt, mert az a jelenlegi formájában sok költségvetési pénzt emészt fel és nem ösztönöz kellően az energiatakarékosságra. Ilyen mondatok szerepeltek a hivatalos ajánlásban (kiemelések tőlünk):
- „2023-ban és 2024-ben a lehető leghamarabb szüntesse meg a hatályban lévő szükséghelyzeti energiatámogatási intézkedéseket, és a kapcsolódó megtakarításokat fordítsa a költségvetési hiány csökkentésére. Amennyiben az energiaárak újbóli emelkedése új vagy meghosszabbított támogatási intézkedéseket tenne szükségessé, biztosítsa, hogy az ilyen támogatási intézkedések célzottan a kiszolgáltatott helyzetű háztartások és vállalkozások védelmére irányuljanak, és költségvetési szempontból megfizethetők legyenek, és megőrizzék az energiamegtakarításra irányuló ösztönzőket.”
- „Fokozatosan szüntesse meg a fosszilis tüzelőanyagok támogatását. Reformálja meg a kiegyenlítő energiapiacra és díjszabásra vonatkozó szabályokat, a költségmegtérülésnek és a hálózat optimális kihasználásának lehetővé tétele érdekében.”
- „Igazítsa ki a szabályozott energiaárak jelenlegi rendszerét az energiamegtakarítás ösztönzése érdekében, ugyanakkor nyújtson célzott támogatást az alacsony jövedelmű háztartásoknak.”
Mit vállal pontosan a kormány?
Az Európai Bizottság a teljes magyar helyreállítási program elfogadásáról szóló közlemény mellett nyilvánosságra hozta azt a 234 oldalas értékelő anyagot is, amely részletes szövegekkel és táblázatokkal mutatja be, hogy pontosan mit is vállalt a kormány a teljes helyreállítási programban. A REPowerEU fejezet a program 10. komponenséhez tartozik és ezen belül az 5. reform „A dinamikus árképzés szélesebb körű alkalmazása a villamosenergia-vásárlási megállapodásokban” címet viseli. A 194. oldalon a reform rövid leírása így szól:
„A reform célja a szabályozási keret módosítása a dinamikus árképzés alkalmazásának fokozása érdekében, és annak alkalmazását az egyetemes szolgáltatás hatálya alá tartozó lakossági fogyasztók és mikrovállalkozások számára is lehetővé teszi. A módosított jogszabály lehetőséget biztosít a megfelelő mérőórákkal rendelkező lakossági fogyasztóknak és mikrovállalkozásoknak arra, hogy önkéntes villamosenergia-vásárlási szerződést kössenek dinamikus árképzéssel. A reform lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy fogyasztásukat a villamosenergia-piaci keresleti és kínálati feltételeket tükröző árjelzéseknek megfelelően igazítsák. Az intézkedés végrehajtását 2025. december 31-ig kell befejezni.”
Ezután a 199. oldalon a részleteket rögzítő táblázatban ez a reform így szerepel:
„A dinamikus árképzés alkalmazását a lakossági fogyasztók és a mikrovállalkozások szegmensében megkönnyítő jogszabály-módosítások hatálybalépése. A módosított jogszabály(ok) lehetőséget biztosít(nak) a megfelelő mérőórákkal rendelkező lakossági fogyasztók és mikrovállalkozások számára, hogy az egyetemes szolgáltatási szerződés mellett önkéntes villamosenergia-vásárlási szerződést is kössenek dinamikus árképzéssel. A módosított jogszabály(ok) biztosítja(k), hogy a fogyasztók a dinamikus árképzésű szerződések révén kihasználhassák az intelligens mérők és az aggregáció funkcióit, és lehetővé teszi(k) számukra, hogy prosumerként lépjenek fel.”
![dinamikus arazasrol szolo reform vallalas](https://pcdn.hu/articles/images-xs/d/i/n/dinamikus-arazasrol-szolo-reform-vallalas-640443.jpg)
Mit jelent ez a vállalás a gyakorlatban?
A kormányzati vállalás azt jelenti, hogy lehetőséget biztosít a lakossági és a mikrovállalati körnek, hogy a rezsivédett ellátás mellé önkéntes alapon olyan szerződést is köthessen energiakereskedővel, amelynek során dinamikusan árazott villamos energiához juthat. Így kihasználhatja azokat a rövid időszakokat, órákat, amikor a napelemek országos túltermelése miatt nagyon alacsony a villamos energia ára, esetleg a negatív tartományba bukik, és ilyenkor érdemes felpörgetnie a saját fogyasztását.
Ez azt jelenti, hogy a dinamikus árazás lehetőségével élő háztartás nagyon alacsony áramár mellett tudja rádugni a töltőre az elektromos autót, vagy bekapcsolni a mosógépet, vasalót, elektromos sütőt. Ez tudatosabb energiafogyasztáshoz vezet, hiszen azonnali és erőteljes árjelzést kap a fogyasztó a piacról, ami befolyásolja a felhasználási magatartását, mindez pedig a rendszer egésze szempontjából is hordoz előnyöket.
A gyakorlatban mindez afelé mutat, hogy az éves átlagfogyasztási sávig benne maradhatnának a háztartások a rezsivédett közben, és az afelett vételezett mennyiségnél lehet akár jócskán spórolni az áramköltségeken. Érdemes megjegyezni, hogy a nyári magyar kormányzati anyagban még explicit benne volt az, hogy az átlagfogyasztási határ, tehát az évi 2523 kWh, feletti résznél lépne be a dinamikus árképzés igénybe vételének lehetősége, a mostani bizottsági összefoglaló szövegben azonban ez nincs benne.
Mindenesetre ez a mostani helyzetben azt jelentené, hogy évi 2523 kWh-ig bruttó 36 forintért vehetnék az áram kilowattóráját a háztartások, és az efeletti fogyasztásnál nem lépne be a most érvényes 70 forintos megemelt ár, hanem akár sokkal alacsonyabb árakon juthatnának hozzá ehhez a plusz mennyiséghez napközben a háztartások.
Nyilván egy ilyen bonyolult rendszerhez pontos elszámolás kell, ahhoz pedig jól felkészített okos mérőórák és számlázási rendszer. Ebben is segít a helyreállítási program, amelynek keretében a támogatási és hitel lábon összesen 816 ezer okos mérőórát, illetve sokféle hálózat- és digitalizációs fejlesztést finanszíroz az Európai Bizottság. Ezen lépések végrehajtásához, az okos mérőórák minél nagyobb elterjedéséhez idő kell, és éppen ezért a reform végrehajtását 2025 végi határidővel vállalja a kormány.
Így a dinamikus árazás lehetősége leghamarabb 2026-tól indulhat el azoknál, akik rendelkeznek okos mérőórával,
és esetleg napelemmel is. Utóbbi esetben a bizottsági szöveg szerint prosumerként (producer és consumer), azaz termelő és fogyasztó együtteseként is fel tudnak lépni, például az aggregátorok felé, és ki tudják majd használni az addigra kialakuló szabályozás lehetőségeit.
Címlapkép forrása: Getty Images